Название: Pereettevõtluse käsiraamat
Автор: Urmas Arumae
Издательство: Eesti digiraamatute keskus OU
Жанр: Самосовершенствование
isbn: 9789949963119
isbn:
Need, kes ka Eestis pigem toetavad seisukohta, et 20 % on pereettevõtte kontrollpakiks piisav, peavad arvestama, et seaduse mõttes oleks see piisav vaid enamusomanike „ajutiseks kiusamiseks” (blokeerimine vms), kuid mitte vähemusomanike huvisid rahuldavate otsuste vastuvõtmiseks.
Autor asub kokkuvõtvalt seisukohale, et Eesti kehtivas õiguskorras puuduvad mehhanismid vähemusomanike kaitseks suuremas mahus, kui seadus näeb ette 1/10 kaitseks. Siiski ei saa välistada vastavate garantiide andmist põhikirjaga, kuid sellest ei saa järeldada, et Eestis kehtiv õiguskord toetab pereettevõtte kontrollpaki instituudi puhul 20 % või mõnda muud enamusest (50+) allapoole jäävat arvu.
Pereettevõtte sünd – idee, otsus või juhus?
Pereettevõte võib sündida nii sihikindla tegevuse tulemusena kui juhuse tahtel. Muidugi räägime siinkohal sellest päris algusest, sest põlvkonnavahetus on juba teine teema ja see ei saaks kuidagi juhus olla.
Võiks ju küsida, et mis seal vahet, mis põhjusel pereettevõte sündis. Ega polegi. Siiski on huvitav teada, kuidas inimestel see pereettevõtte asuta-mise vajaduse äratundmine tekib – äkki saab lugeja sellest ka endale mingi idee.
Hea idee, mida on igati kaalutud ja läbi katsutud, võib olla piisav põhjus hakata pereettevõtluse peale mõtlema. Idee ise ei tee midagi – vaja on idee autori(te) otsust. Pereettevõtte puhul on mõistlik eeldada, et otsus sünnib perekonna sees ning teised pereliikmed on nõus kaasa lööma või on vähemalt teadlikud sellest, mis teoksil. Pereettevõtlusega on tegelikult kas otsesemalt või kaudsemalt hõlmatud tahes-tahtmata kogu pere, ka need, kes ei ole otseselt pereettevõtte omanikud ega osale selle valitsemises ja juhtimises.
Juhust ei saa kunagi välistada. Turismireisilt võib saada hea äriidee, töökoha koondamine võib anda töö kaotanule uue võimaluse jne.
Autor ei püüagi siin originaalne olla ja viitab EAS-i veebilehel välja pakutud 10 põhjusele, miks ettevõtlusega alustada45, tuues sisse ka pereettevõtluse mõiste:
• Elatusallikas ehk vajadus rahuldada oma esmavajadusi – omada „tööd ja leiba”. See on väljapääs olukorrast, kus tööd ei ole ning keegi seda ka ei paku – võimalus luua ise endale (või oma pereliikmetele) töökoht.
• Sõltumatus. Ettevõtjana saad teha seda, mida soovid, millal tahad, palju tahad, kuidas tahad, olla oma otsustes vaba ning mitte täita kellegi teise käske.
• Jõukus. Saab tulevikus elada jõukamalt kui praegu. Saab perele pakkuda turvalisemat kodu ja mitmekesisemaid tulevikuväljavaateid.
• Enesearendamine. Kui pereliikmed tunnevad pidevat vajadust ennast teostada, omandada uusi teadmisi, oskusi ja kogemusi, võib ettevõtlus olla just õige väljund.
• Kasulikkus. Äriühingu asutamine on sageli seotud sooviga olla kellelegi kasulik, olgu selleks siis pere või kogukond.
• Proovikivid. Kui soovid panna end ja oma perekonda proovile, muuta paremaks iseennast ja maailma ning otsid põnevust ja riske, mida ettevõtlus pakub, siis on sul tõenäoliselt olemas „ettevõtja geen”.
• Peremees. Saad olla juht, ülemus, omanik. Saad ise otsustada ja tegutseda, omada loodavaid väärtusi. Juhina on sinu võimuses kujundada organisatsioon ja kollektiiv, millest oled alati unistanud, valida koostööpartnerid ning kehtestada oma reeglid ning seeläbi ellu viia just iseenda, aga ka perekonna plaanid ja unistused. Ise teed, ise vastutad.
• Hobi. Oma äriühing tähendab sageli ka võimalust tegeleda sellega, mis sulle või su perele meeldib ja huvi pakub. Kui töö ja hobi kattuvad, siis on inimene kahekordselt õnnelik.
• Unistused. Ettevõtjana saab oma unistused ellu viia. Selleks pead lootma ja uskuma iseendasse, oma perekonda ja loodud pereettevõttesse.
• Kuulsus. Edukas pereettevõte aitab saavutada tuntust, tunnustust ja ettevõtja kõrget staatust ühiskonnas, aga annab ka võimaluse pälvida tunnustus oma tutvusringkonnas ja suguvõsas.
Kõik need eesmärgid, ideed, otsused (olgu siis kasvõi juhuse tahtel eluteel ette tulnud) on saavutatavad vaid hoolsa ja perele ning pereettevõttele lojaalse tegutsemise tulemusel. Oskused tulevad töö käigus ja teatud oskusteavet saab ja tulebki sisse osta. Enesearendusest ei ole siin samuti pääsu – elukestev õpe on pereettevõtluses niisama iseenesestmõistetav kui hommikune ja õhtune hambapesu. Ja kui juba võetakse eesmärk pereettevõtluse ja pereettevõtte kasuks, tuleb juba pereettevõtluse esimestest päevadest peale hakata mõtlema põlvkonnavahetusele – seda planeerima ja samm-sammult realiseerima hakata.
Pereettevõtte eelised ja puudused võrreldes tavaettevõtjatega
Eeliste esiletoomine on suhteliselt subjektiivne ettevõtmine, sest see, mis on ühele eeliseks, ei pruugi seda teistele olla. Siiski saab üldistavalt välja tuua mõned positiivsed argumendid, mis räägivad pereettevõtte kasuks. Nii on Miettinen ja Teder (2006) koondanud, üldistanud ja välja toonud järgmised pereettevõtte eelised ja puudused (esitan need lühendatult):
• omanike ja pereliikmetest võtmetöötajate ringis on usaldus suur (pole põhjust karta ebalojaalsust, konkurendi juurde tööle siirdumist, konkureeriva ettevõtte asutamist, varastamist);
• motivatsioon ja pühendumine oma ettevõttele on tugev (ühise eesmärgi nimel tehtud jõupingutused võivad peret tugevamini kokku liita);
• mõningad oskused ja ärisaladused püsivad perekonnaringis, vahel koguni mitme põlvkonna jooksul;
• pereliikmetest töötajad on paindlikumad töö- ja puhkeaja ning töötasu osas;
• pikemaajaliste tulevikuplaanide omamine, stabiilne kultuur, pikaajalised väärtused ja laiendatud perekonna teke (suudetakse luua õhkkond, kus ühe pere liikmetena tunnevad end kõik töötajad, mitte ainult omanike sugulased);
• äratab suuremat usaldust (selles nähakse konkurentsieelist);
• otsuste langetamine on sageli kiirem ja paindlikum.
Puuduste poolele võib kirjutada:
• töö ja kodune elu segunevad (kummastki ei õnnestu välja lülituda – töömured viiakse koju ja kodused mured tööle);
• pereliikmeid on raske kritiseerida, rääkimata vallandamisest;
• lahutus abikaasast võib saada saatuslikuks ka pereettevõttele;
• kõik on asetatud ühele kaardile;
• pereväliste töötajate karjäärivõimalused on piiratud pereliikmete karjäärikavadega;
• onupojapoliitika võib kaasa tuua töötajate madalama professionaalsuse;
• pereliikmete „diskrimineerimine” (pereliikmetest töötajad saavad sageli väiksemat palka sama töö eest kui perevälised töötajad. Põhjuseks võib olla püüd hoida häid suhteid ja vältida ohtu, et pereliikmeid peetakse kollektiivis СКАЧАТЬ
45
Elektrooniliselt leitav: http://www.eas.ee/et/alustavale-ettevotjale/aeriidee-ja-aeriplaani-koostamine/ettevotjaks-saamisega-seotud-teemade-laebimotlemine/top-10-pohjust-ettevotlusega-alustamiseks