8
Zetterberg 2013, lk 200–206.
9
Zetterberg 2013, lk 238–249.
10
Väinö Salminen, Viron kansallisen heräämisen ajoilta. Kreutzwaldin ja Koidulan kirjeenvaihdon johdosta. Aika 10/1911, lk 573.
11
Vt lähemalt Zetterberg 2013, lk 250–253 Seppo Zetterberg, Suomi ja Viro 1917–1919. Poliittiset suhteet syksystä 1917 reunavaltiopolitiikan alkuun. Suomen Historiallinen Seura, Helsinki 1977, lk 38–49.
12
Tuglas 1920, lk 85–92.
13
A. A. Granfelt, „Suomen silta.” Suomalainen Suomi 2/1917, lk 136–137.
14
Hindrik Prants, Soome sild. Eesti-Soome ühtsus aastatuhandete jooksul. (Loomingu Raamatukogu 2008, nr 5) SA Kultuurileht, Tallinn 2008, lk 85–86. Esimene trükk: Soome sild. Eesti-Soome ühtsus aastatuhandete jooksul Riikluse mõtte arenemine Soomesugu rahvaste juures. J. Reimani kirjastus, Tallinn 19. Soome sillast pisut teisest vaatenurgast vt Toomas Kiho, Soome silda paugatie. Postimees 11.9.2014.
15
E. G. Palmén, Till hundraårsminnet af Johan Philip Palmén 1811–1911. II Lefnadsteckning. Förra delen. Helsingfors 1915, lk 5–10.
1
Kai Laitinen, Suomen silta. Rmt-s Kai Laitinen,
2
Lydia Koidula Tartosta Yrjö Koskisele 9./21.3.1869. Vt ka Yrjö Sakari Yrjö-Koskise arhiiv, mikrokaart VAY 1350, trükituna Oskar Loorits,
3
Lydia Koidula Tartust Antti Almbergile 12./24.3.1870.
4
Laitinen 1978, lk 10–16; Irene Mendelin tõlkis 1894 kolmanda luuletuse sellest. Vt Lilli Lilius, Lyydia Koidula. Koti ja yhteiskunta 1894, lk 76–78.
5
Friedebert Tuglas, Soome sild. Rmt-s Friedebert Tuglas,
6
Laitinen 1978, lk 17–18.
7
Vt lähemalt Seppo Zetterberg,
8
Zetterberg 2013, lk 200–206.
9
Zetterberg 2013, lk 238–249.
10
Väinö Salminen, Viron kansallisen heräämisen ajoilta. Kreutzwaldin ja Koidulan kirjeenvaihdon johdosta.
11
Vt lähemalt Zetterberg 2013, lk 250–253 Seppo Zetterberg,
12
Tuglas 1920, lk 85–92.
13
A. A. Granfelt, „Suomen silta.”
14
Hindrik Prants,
15
E. G. Palmén, Till hundraårsminnet af Johan Philip Palmén 1811–1911. II Lefnadsteckning. Förra delen. Helsingfors 1915, lk 5–10.
16
Joh. Ph. Palmén Tallinnast H. J. Palménile 12.11.1822. KA J. Ph. Palméni arhiiv, mapp 11. Kõik tsiteeritud kirjad on sellest mapist. Tundub, et Joh. Ph. Palmén ja A. J. Wenngren kasutasid oma Eestis dateeritud kirjades kord uut ehk Gregoriuse kalendrit ja siis jälle vana ehk Juliuse kalendrit. Esimest kasutati Soomes, teist Eestis ja mujal Vene keisririigis. Juliuse kalender oli 19. sajandil 12 päeva Gregoriuse kalendrist maas.
17
Joh. Ph. Palmén Tallinnast H. J. Palménile 12.11.1822; A. J. Wenngren Tallinnast H. J. Palménile 14.11.1822; H. J. Palmén Helsingist Joh. Ph. Palménile 12.11.1822; Amalia Palmén Helsingist Joh. Ph. Palménile 12.11.1822.
18
Joh. Ph. Palmén Harju-Madise pastoraadist oma vanematele 5. ja 18.12.1822.
19
[Alexander Plate],
20
XVIII sajand. Vene aeg. Rmt-s
21
Joh. Ph. Palmén Harju-Madise pastoraadist vanematele 5. ja 18.12.1822, 13. ja 27.1. ning 23.3.1823; A. J. Wenngren Harju-Madise pastoraadist H. J. Palménile 6. ja 18.12.1822; H. J. Palmén Helsingist A. J. Wenngrenile 18.12.1822 ja 14.1.1823 ja Joh. Ph. Palménile 17.12.1822.
22
A. J. Wenngren Harju-Madise pastoraadist H. J. Palménile 28.1.1823; H. J. Palmén Helsingist A. J. Wenngrenile 5.2. ja 17.4.1823; H. J. Palmén Helsingist Joh. Ph. Palménile 17.4.1823; Joh. Ph. Palmén oma vanematele Harju-Madise pastoraadist 1.3.1823 ja laevalt Minerva 27.4.1823.
23
Amalia Palmén Helsingist Joh. Ph. Palménile 5.2.1823.
24
Joh. Ph. Palmén ja A. J. Wenngren Tallinnast H. J. Palménile 17.5.1823.
25
Paucker 1849, lk 370–371, 374; Aarma 2007, lk 121; Hans Lepp,
26
Joh. Ph. Palmén Tallinnast H. J. Palménile 30.5.1823.
27
Amalia Palmén Helsingist Joh. Ph. Palmenile 5.6.1823; Joh. Ph. Palmén СКАЧАТЬ