Название: Gilgamešist „Puhastuseni”. Gümnaasiumi kirjanduskonspektid
Автор: Alli Lunter
Издательство: Eesti digiraamatute keskus OU
Жанр: Учебная литература
isbn: 9789985027806
isbn:
Algimpulsi sai Koidula 1861. aastal Perno Postimehes ilmunud sõnumist, mis jutustab ühest Saaremaa mehest, kes ajalehest kauba hindu valesti lugedes tangusoola püti hinda tangude hinnaks pidanud ja oma odrad kõik tangudeks teinud. Sellele tõsielu poolt mängitud vembule on Koidula lisanud armastusintriigi, kus isa tahab tütart mehele panna oma tahtmise järgi, nagu tol ajal kombeks oli. Intriigile lisab värvi mulkide ja tartlaste vaen talude päriseksostmise käigus. Mulgid olid rikkad ja ostsid ka mujal kui Viljandimaal talusid, tehes niimoodi meelehärmi kohalikele renditalunikele. Näidend võeti väga hästi vastu, sest situatsioonikoomika ja probleemistik olid elust enesest võetud. Kõrvalteemad olid niisama elulised: kooliharidus ja kroonuteenistus. Vormi poolest on näidend külajant: jämekoomilised olukorrad, õnnelik lõpp, mustvalged tegelased. Autor ise nimetab teost naljamänguks. Mõnusa huumoriga naerdakse välja tagurlikkust ja harimatust. Oma aja näidendites kasutatavat tegelaste iseeneses või kõrvalerääkimist, seega kuuldavat mõtlemist, kasutab Koidula sagedasti. Üksiktegelaste monolooge, mis on suunatud vaatajale-kuulajale, on näidendis rohkem kui dialooge.
Näidend on kaasakiskuv lugu juba esimestest stseenidest alates, sest kroonuminekust kõrvale hoidev ara meele ja ahne olemusega Erastu Enn tahab Maiet mesikeelel vägisi kosida. Tegevuspinge kogub vaataja tähelepanu sellega, et Ennul lastakse hetk hiljem parsil kükitades pealt näha, kuidas Maie ja Männiku Märt pulmaplaani peavad ja mis arvamusel nad Ennust on. Sündmused all tares kulgevad nii kiiresti, et Enn ei saagi parsilt alla ja peab kuulama jääma ka Kure Aadu isamehejuttu.
Maie isa, põikpäine ja „iseenese tarkusest” tark Mäeotsa talu peremees Peeter Pint annaks tütre Erastu Ennule, peretütar on end aga lubanud tublile mulgile Männiku Märdile. Isa meele teeb see kibedaks, sest tema mulke ei salli, kuna mulgid olid ostnud Peetri endise talukoha. Maie on enesekindel ja selgitab Ennule, kust see tuleb, et ei Maie ega ka teised tüdrukud võta Ennu kosjasid vastu: „Siit sellest puuduvast pöidlast see tuleb…” Enn on kroonuteenistusest eemale hoidmiseks end vigastanud.
Keeruliseks muutunud olukorrale annab lahenduse tangusoola-lugu, mis Peetrile selgeks teeb, kui rumal ta on. Ta ei oska aru saada ajalehekuulutuse märkidest.
Peeter teeb odrad tanguks ja laenab Ennult otri juurdegi, kauba sisse jääb ka tingimus, et Peeter lubab Maie Ennule. Pärast Tartus käiku on Peetrile selge, mis mängu Enn mängis. Kurta pole kellelegi, Enn nõuab Maiet või 125 rubla otrade eest. Ka Maie, Märt ja perenaine Anne on oma mängu kenasti läbi mõelnud: Maie tahtvat nüüd hullusti Ennule minna ja isa sõna kuulata. Peeter on tõelises segaduses ja tema südamehääl hakkab kõnelema: „Laste südameid peab ikka ka küsima..” Appi tuleb Märt, kes ostab Peetrilt tangud kasarmutesse edasimüümiseks ja maksab Ennule võla, samal ajal ilmuvad ka vallaametnikud nekrutikomisjoni dokumendiga ja Enn võetakse kinni. Peeter on õnnelik ja kohmetu korraga, kui ta tänab Märti: „Ma ei olnud seda mitte ära teeninud sinult! Ja ma ei taha neid mulke iial enam sõimata.” Kõik laheneb idülliliselt, Märt saab Maie ja Peeter ei ole iseoma tarkusest enam nii heal arvamusel, vaen mulkide vastu on leebinud ja alatu Enn on saanud oma palga.
Конец ознакомительного фрагмента.
Текст предоставлен ООО «ЛитРес».
Прочитайте эту книгу целиком, купив полную легальную версию на ЛитРес.
Безопасно оплатить книгу можно банковской картой Visa, MasterCard, Maestro, со счета мобильного телефона, с платежного терминала, в салоне МТС или Связной, через PayPal, WebMoney, Яндекс.Деньги, QIWI Кошелек, бонусными картами или другим удобным Вам способом.