Название: Targu Talita nipiraamat
Автор: Jana Rand
Издательство: Eesti digiraamatute keskus OU
Жанр: Сад и Огород
isbn: 9789985644881
isbn:
Kohe kasutusvalmis tõrjevahendi saate, kui purustate 250 g kõrvenõgest ja 250 g põldosja ning keedate segu tasasel tulel kaane all 20 minutit. Kurnake ja lisage vett, kuni saate 10 l segu.
Võtke 1 tl purustatud küüslauku 1 liitri vee kohta, leotage kinnises klaasnõus 1 ööpäev, kurnake ja lahjendage veega (1: 5). Toime tõhustamiseks võite lisada 2 tl purustatud punast pipart või veidi kaaliumpermanganaati (helelilla lahus). Küüslauguleotis aitab maasika-õielõikaja, kedriklesta, lehekirpude, hahkhallituse ja kartuli lehemädaniku vastu.
Rabarbris sisalduv oblikhape on tõhus tõrjevahend. Purustage 450 g varsi ja lehti, lisage 1 liiter vett ja keetke tasasel tulel pool tundi. Pritsimiseks ärge lahjendage.
Pange umbrohujäätmed ja lehed päikesepaistelisse kohta veega täidetud anumasse, katke kilega ning jätke paariks nädalaks käärima. Saadud lahus sobib nii väetiseks kui ka kahjurite tõrjevahendiks.
Noore muru hooldamine
Värskelt külvatud muru tuleb kasta veidi teistmoodi kui juba olemasolevat muruvaipa. Muru rajamiseks kasutatavate heintaimede seemned idanevad suhteliselt kaua ja liigiti erinevalt. Külv tärkab tavaliselt mitmes järgus. Kõige kiiremini idaneb karjamaa raihein, mille tõusmed ilmuvad mullast välja keskmiselt 7–10 päeva jooksul. Punase aruheina idanemine võtab aega umbes 14, aasnurmikal 20–30 päeva.
Selleks, et muru ühtlaselt tärkaks, peab muld kõigi 30 päeva jooksul olema vähemalt külvisügavuselt püsivalt niiske. Vihmasel ajal pole muret, aga kui on kuiv, peab aiaomanik hoolsalt kastma. Mulla niiskust on lihtne hinnata: kui torkate näpu mulda, peab niiskus olema tunda. Nõrgalt arenenud juurekava tõttu ei saa noored taimed vett kuigi sügavalt kätte. Seetõttu tuleb noort muru kasta mitu korda nädalas, andes iga kord maapinnale 10 mm vett ehk 10 l/ m². Pärast kastmist peab muld olema 5–6 cm sügavuselt niiske.
Muruseemne idanemine sõltub ka soojusest. Seeme idaneb kõige kiiremini siis, kui mullas on sooja 15 °C ja rohkem, jahedamas mullas idanemise aeg pikeneb. 8 °C juures idaneb seeme ligi kaks korda aeglasemalt kui 15 °C juures.
Selleks, et muru ühtlaselt tärkaks, peab muld kõigi 30 päeva jooksul olema vähemalt külvisügavuselt püsivalt niiske.
Murukülve kastetakse sageli kas liialt vähe või ebaühtlaselt. Esimesel juhul seeme ei märgu piisavalt ega hakka idanema. Teisel juhul tärkab muru ebaühtlaselt, külvatud pind on täis rohelisi „saarekesi”, mida ümbritseb must maa mõne harva tõusmega.
Kuival perioodil muru rajades peate kogu külvipinda kastma. Kuivas mullas ei juhtu seemnetega midagi ja sajuperioodi saabudes hakkavad need idanema. On olnud juhuseid, kus maikuus külvatud seeme on idanenud alles augustis, kui saabus suve esimene tõsisem vihmaperiood. Kuid sellised külvid võivad ka enne muru tärkamist umbrohtuda. Tärganud umbrohtu saab hävitada herbitsiidiga pritsides või vikatiga niites.
Tärkamata külve võib kahjustada ka tugev tuul, mis kannab kergema mulla korral muruseemne minema. Mingil määral aitab see, kui muld külvi järel rulliga parajalt tihendada.
Kulude vähendamiseks ja parema tulemuse saamiseks katsuge muru külvata vahetult enne vihmaperioodi algust. Külv tehke siis, kui on ette näha pikemaid sadusid.
Hüva nõu mõistlikuks kastmiseks
Kevadel istutatud puid ja põõsaid tuleb korralikult kasta, sest vaid siis lähevad need hästi kasvama. Ka teised äsja istutatud taimed vajavad kastmist seni, kuni nad on lõplikult juurdunud. Samuti vajavad niisutamist külvid, sest idanema hakanud seeme ei tohi kuivada.
Puuistiku veetarve on päris suur – korraga mitu ämbritäit (30–40 l). Et ta kiratsema ei jääks, tuleks sama kogus anda nädalase vahega ikka uuesti ja uuesti.
Põõsale jätkub üheks korraks 20 liitrist. Köögivili ja muud pindmises mullakihis paikneva juurestikuga taimed lepivad vähema veekogusega.
Igapäevane kerge kastmine toimib ainult pindmiselt ning teeb kasu asemel kahju, sest aurub ruttu, tõrjub hapniku mullast välja ja pärsib juurekarvade teket. Samuti kujuneb taimel siis pindmine põuaarg juurekava.
Igapäevane kerge kastmine toimib ainult pindmiselt ning teeb kasu asemel kahju.
Põhjalik kastmine on tulusam. Kui teha seda korralikult paar korda nädalas, on taimede kasvuhoog häirimatult ühtlane.
Kuival ajal võib kastmisveest puudu tulla, seepärast kasutage seda arukalt. Eelisolukorras on oja, tiigi või muu loodusliku veevõtukohaga aiaomanikud. Häda korral päästab mõnda taimeliiki ka merevesi. Seda taluvad kapsas, punapeet, murulauk ja viljapuud. Kloorisisalduse tõttu ei või merevett kasutada aga kartuli, porgandi, sibula ja marjakultuuride kastmiseks.
Kaevust võetav või torustikus voolav kallis joogivesi pole taimedele parim, sest klooritatud või suure karedusega külma vee juga halvab hetkeks taime.
Selline vesi muutub suures anumas seistes taimedele vastuvõetavamaks.
Kannuga kastmisel läbi sõela on sama eesmärk, sest kõrges kaares piiskadena langev vesi rikastub õhuhapnikuga.
Põuase ilma korral valage ühele ruutmeetrile 25–30 liitrit vett, siis märgub muld 25–30 cm sügavuseni.
Hilisõhtune kastmine on tulemusrikkam, samuti sobib kastmiseks pilves või uduvihma tibutav ilm, sest ka siis on veekadu õige väike.
Kuiv mullapind ei tõmba endasse vett kohe, esialgu valgub see madalamatesse kohtadesse. Seepärast alustage kastmist peenra ülepiserdamisega. Hiljem, kui pinnas on niiskunud, märgub muld paremini. Alles siis andke vajalik veehulk.
Väetamise nipid
Kuni mullas on veel lumesulamisniiskust, tehke ära kevadine väetamine – siis lahustuvad väetisegraanulid ilma kastmiseta ning tärkavatel taimedel on vajalik toitainevaru kohe võtta.
Kui rajate uut peenart või istutate puid-põõsaid, viige mulda põhiväetis: kas mõni kaua lagunev mineraalne kompleksväetis või orgaaniline väetis. Viimastest on enim levinud kondi-, kala- ja verejahu. Selline väetis toimib kogu kasvuperioodi jooksul.
Olemasolevatele peenardele ja kasvavatele puudele-põõsastele andke pealtväetist. Kuigi enamikku väetistest müüakse jämedate graanulitena, olge ikkagi ettevaatlik, et väetis ei satuks tärkava taime lehtedele, mida see võib kergesti põletada. Eriti hoolas olge lämmastik- ja kaaliumväetistega.
Laotage väetis võimalikult ühtlaselt – jagage kogus kaheks ning külvake üks osa piki maatükki, teine aga sellega ristisuunas. Väga väike kogus segage enne laotamist kuiva mulla või jämeda liivaga.
Ärge ületage pakendil olevat soovituslikku normi: liigne väetis on taimedele mürk ning võib nad isegi hukutada. Muru väetisekülvikuga väetades saavutate eriti ühtlase tulemuse.
Ärge ületage pakendil olevat soovituslikku normi: liigne väetis on taimedele mürk ning võib nad isegi hukutada.
Kevadisi СКАЧАТЬ