Название: Õpime suusatama
Автор: Hans Gross
Издательство: Eesti digiraamatute keskus OU
Жанр: Учебная литература
isbn: 9789985941980
isbn:
1. Sügavkükk.
2. Jalalabad on kõrvuti.
3. Kere toetub reitele, sirged käed ees suuskade kohal, kepid kaenla all ja suunatud taha.
4. Pea on kas ühel sirgel kerega või veidi taha kallutatud.
Kasutatakse: suusahüpetel lennujärgseks maandumiseks. „Telemark”-asend s.o välkkiire väljaaste ettekukkumise vältimiseks.
EBATASASUSTE ÜLETAMINE
Kasutatakse: kui kühmu suurus või laskumise kiirus võib põhjustada õhulendu ja seega kukkumisohu.
Eesmärk: õhulennu vältimine või vähendamine.
Nõuded asendile:
1. Kühmule lähenetakse kõrges laskumisasendis.
2. Kühmule tõustes minnakse üle madalasse põhiasendisse.
3. Kühmult laskudes minnakse uuesti kõrgasendisse.
Kasutatakse: suurtel kiirustel üleminekul vastasnõlvale.
Eesmärk: vältida ettekukkumist.
Nõuded asendile:
1. Üleminekunõole lähenetakse põhiasendis.
2. Üleminekunõos minnakse üle kõrgasendile.
3. Sõltuvalt kiirusest ja vastasnõlva kaldest kasutatakse kas madalat või kõrget väljaseadeasendit – mida järsem on vastasnõlv, seda madalam on väljaseade asend.
Kasutatakse: ettekukkumise vältimiseks.
Eesmärk: vältida õhulendu lohku laskumisel ja ettekukkumist lohu vastasküljel.
Nõuded asendile:
1. Lohule lähenetakse madalas põhiasendis.
2. Lohku laskumisel minnakse üle kõrgasendisse.
3. Lohu vastaskallas ületatakse madalduvas põhiasendis.
Kasutatakse: taha kukkumise vältimiseks.
Eesmärk: säilitada suuskade kontakt lumega.
Nõuded asendile:
1. Järsenevale nõlvaosale lähenetakse põhiasendis.
2. Järsenevale kallakule üleminekul kallutatakse keha ette nii, et säiliks ristine asend nõlvakuga, minnes ühtlasi üle kõrgemasse asendisse.
PIDURDUSVIISID
Õppenõlva kalle võiks olla 5–10° ja pikkus 15–30 m (sõltub suusatajate tasemest ja lumetingimustest).
Kasutatakse: otselaskumistel kiiruse vähendamiseks või peatumiseks.
Õpetamise metoodika:
Õpilased rivistatakse nõlva alla näoga selle poole, õpetaja on nõlval näoga õpilaste poole. Imiteeritakse sahkasendit paigal, seejärel harjutatakse sahkpidurit laskumisel.
Kasutatakse: peamiselt põikilaskumistel, kuid on võimalik kasutada ka otselaskumistel.
Õpetamise metoodika:
Õpilased rivistatakse risti nõlvaga. Õpetaja sõnastab nõuded samaaegselt neid ette näidates rivist 10–15 m kaugusel nõlvakul ja seejärel demonstreerib seda laskudes põiki rivi suunas. Õpilaste jälgimiseks läheb õpetaja nõlva alla ja laseb õpilastel laskuda enda suunas.
Nõuded asendile:
1. Põikilaskumisasendis (vt Põikilaskumisasend) kanda keharaskus mäepoolsele suusale, orupoolne suusk viia sahkasendisse ja seejärel kantida. Suusaninad on kohakuti.
2. Mida järsem on pidurdus, seda enam kallutatakse kere ette, lähendades mäepoolset kätt sahas oleva jala labale.
Kasutatakse: ohuolukorras, kui teised pidurdamisviisid pole võimalikud. Aitab vältida vigastusi ja hoida suusavarustust.
Nõuded asendile ja õppimise-õpetamise metoodika:
1. Imiteerida laugel nõlval lõppasendit:
• lamada ühel puusal;
• sirutada jalad oru poole;
• viia serviti suusad risti nõlvaga;
• üks jalg teisest labajala võrra eespool (võimaldab mõlemat suuska kantida);
• suruda õlad vastu nõlva ja viia käed kõrvale (aitab vältida rullumist);
• kepiteravikud suunata kõrvale.
2. Laskudes laugel nõlval kõrgasendis minna üle madalasendisse (vt Laskumisasendid), langetada puusad nõlvale, samaaegselt pöörates end selili, viia käed kõrvale ja sirutada jalad oru poole, hoides serviti suuski risti nõlvaga.
Kukkumisel vältida suuskade ja keppide jäämist keha alla! Kui kukutakse suusakandadele, siis tekib „kelguefekt” – kiirust ei saa vähendada, kuna suuski pole võimalik viia risti nõlvaga.
3. Korrata kukkumist suurematel kiirustel.
Kasutatakse: kiiruse vähendamiseks või suuskade seiskamiseks.
Nõuded asendile ja õpetamise metoodika:
1. Põikilaskumisasendist paigal (vt Põikilaskumine):
• sirutada kiirenevalt jalad, kandes keharaskuse päkkadele (vabastab suusakannad keharaskusest), ja viia kannad risti nõlvaga;
• painutades sujuvalt СКАЧАТЬ